Kanadski Bošnjaci su obilježili 31. maj – “Svijetski dan bijelih traka”

Pod pokroviteljstvom Instituta za istraživanje genocida, Kanada, Kongresa Bošnjaka Sjeverne Amerike, Ogranak za Kanadu i Bošnjačkog islamskog centra Hamilton, kanadski Bošnjaci su obilježili 31. maj – “Svijetski dan bijelih traka”, kojim su podsjetili još jednom na žrtve genocida u Prijedoru, koje su mučene i ubijane samo zbog pripadanja drugim vjerskim i narodnim grupama. Ovakav zločin ne smije biti zaboravljen i građani Prijedora, porodice žrtava, državljani Bosne i Hercegovine imaju pravo na sjećanje, komemoraciju i memorijale, koji ni 20 godina nakon zločina, nisu dozvoljeni. Dužni smo da podsjećamo na agresiju i genocid, kako se više nikada ne bi ponovili, ali i da činimo sve kako bi počinioci izašli pred lice pravde, poruka je kanadskih Bošnjaka. Nošenjem bijelih traka kanadski Bošnjaci su dali svoj doprinos kolektivnom sjećanju. Samo istinom i pravdom se može doći do pomirenja. Mi ne mrzimo nikoga te na današnji dan šaljemo poruke mira i ljubavi svim građanima Bosne i Hercegovine, ali se ne možemo miriti bez istine i pravde. Istina je da se u Prijedoru desio genocid. Istina je da još nema pravde za žrtve tog zločina.

Kanadski Bošnjaci podržavaju ideju da se proglasi 31. maj Svijetskim danom bijelih traka, danom sjećanja na sramni događaj iz 1992. godine u Prijedoru, odnosno danom borbe protiv fizičke segregacije i stigmatizacije ljudi bilo gdje u svijetu. Neka to bude međunarodni dan solidarnosti sa žrtvama segregacije. Ovu inicijativu kanadski Bošnjaci će predstaviti i pokrenuti u kanadskim i američkim institucijama.

U okviru međunarodne kampanje “Dan bijelih traka” , kanadski Bošnjaci su skrenuli pažnja svijetu na negiranje zločina agresije i genocida u Prijedoru, zabrani komemorativnih skupova žrtvama i odbijanja gradskih vlasti da dozvole izgradnju memorijala žrtvama. Kanadski Bošnjaci porućuju gradonačelniku Paviću i svim onima u gradskoj vlasti koji ga podržavaju, da njihove zabrane ne mogu spriječiti prijatelje istine i pravde širom svijeta da se sjećaju žrtava zločina i svjedoče o njihovom stradanju.

Kanadski Bošnjaci su posebno zahvalni gospodinu Brianu Masse, članu Kanadskog parlamenta, sponzoru rezolucije o genocidu u Srebrenici i Bosni i Hercegovini koja je usvojena u Kanadskom parlamentu i potpredsjedniku Kluba prijatelja Bosne i Hercegovine u Kanadskom parlamentu koji je u posebnoj, izjavi povodom 31. Maja Svijetskog dana bijelih traka upotrebio riječ genocid za zločin u Prijedoru.

U okviru kampanje „Dan bijelih traka“ Kanadski Bošnjaci su poslali pismo svim svijetskim zvaničnicima za smjenu gradonačelnika Marka Pavića.

TEKST PISMA

Na Međunarodni dan bijelih traka, kanadski Bošnjaci pozivaju sve preživjele žrtve i svijedoke agresije i genocida, sve istinske prijatelje istine i pravde, sve prijatelje mira, suživota i tolerancije da se ujedine u zahtjevu da se neprijatelj istinskog grada Prijedora, neprijatelj države Bosne i Hercegovine i neprijatelj otvorenog, slobodnog, bosanskohercegovačkog društva, sadašnji gradonačelnik, Marko Pavić hitno smijeni jer svojim ponašanjem i izjavama ozbiljno narušava mir, ljudsko dostojanstvo, povratak, demokratiju, ljudska prava i slobode.

Izražavajući solidarnost sa žrtvama agresije i genocida u Prijedoru, Bosni i Hercegovini i Svijetu najoštrije osuđujemo izjavu gradonačelnika Prijedora, Marka Pavića, u povodu ovogodišnjeg obilježavanja Međunarodnog dana bijelih traka, koji je ovaj mirni skup građana, koji su se okupili da iskažu svoju solidarnost sa žrtvama agresije i genocida u Prijedoru, ali i širom Bosne i Hercegovine sramno, neljudski, ponižavajuće, bijedno nazvao "slavljem" i "običnom gej paradom".

Umjesto da se gradonačelnik i zastupnici u lokalnoj skupštini konačno suoče sa činjenicama koje potvrđuju stradanja preko 3000 civilnih žrtava nesrpske nacionalnosti, Pavić i svi oni koji podržavaju njegovu vladavinu u ovom gradu, a među kojima su i bošnjački zastupnici u skupštini grada, nastavljaju sa zločinom, metodama zastrašivanja i pritisaka protiv Bošnjaka u Prijedoru.

Pavićevo vrijeđanje žrtava i svijedoka agresije i genocida u Prijedoru je nastavak genocida, nastavak ponižavanja ljudi na nacionalnoj i vjerskoj, osnovi. On ne smatra sve građane Prijedora jednakima, čak ni u smrti. Gradonačelnik Pavić negira utvrđene činjenica međunarodnih sudova o agresiji i genocidu u Prijedoru. Kanadski Bošnjaci porijeklom iz Prijedora nikada nisu priznali Pavića za svoga gradonačelnika. Onaj ko javno, grubo i politički nekorektno negira i omalovažava potrebu žrtava da se na dostojanstven način sjete svojih nedužno stradalih, onaj ko ignorira činjenicu da su se na glavnom prijedorskom trgu okupili građani sa prostora cijele Bosne i Hercegovine, različite etničke i vjerske pripadnosti, među kojima su bili Srbi i Bošnjaci Prijedora, svi oni koji smatraju da se zločin ne može negirati, te time šalje jasnu poruku protiv pomirenja, suočavanja sa prošlošću i utvrđivanja i poštivanja svih žrtava rata u Bosni i Hercegovini od 1992. do 1995. Godine, mora otići sa pozicije koju obnaša. Mora otići u ime novog Prijedora, nove Bosne i Hercegovine, u ime ponovnog vraćanja Ideje Bosne i Bosanskog duha u Prijedor.

Polazeći od toga da gadonačelnik Pavić kontinuirano negira i ignoriše potrebu izgradnje kulture sjećanja žrtve, negira činjenice međunarodnih sudova o agresiji i genocidu u Prijedoru, zaustavlja procese suočavanja s prošlošću, zaustavlja proces povratka i izgradnje mira, suživota, pomirenja, tolerisanja, priznavanja, poštovanja i prihvatanja drugog i drugačijeg, Institut za istraživanje genocida, Kanada, zajedno sa mnogim sjevernoameričkim organizacijama i pojedincima za zaštitu ljudskih prava i sloboda pokreće inicijativu prema vladama u Kanadi, SAD, Australiji i Evropskoj Uniji, Ujedinjenim Nacijama i Visokom predstvaniku u Bosni i Hercegovini o potrebi hitnog smijenjivanja gradonačelnika Pavića.

Istovremeno pozivamo one istinske prijatelje istine i pravde, suživota, pomirenja i tolerancije, članove gradske uprave Prijedora da se ograde od gradonačelnika Pavića, zatraže njegovu smijenu i da se javno izvine porodicama žrtava i svijedoka agresije i genocida zbog ove sramne izjave, te pokrenu inicijativu za stavljanje van snage sramnih zaključaka koje je donijela Skupština Opštine Prijedor na posebnoj sjednici prije godinu dana u kojima se osuđuju aktivnosti udruženja žrtava rata iz Prijedora, uvode sankcije i zahtjeva od MUP Republike Srpske podizanje krivičnih prijava protiv svih koji upotrebe riječ genocid za sve zločine koji su se desili u Prijedoru te zabrani održavanje komemorativnih skupova.

Na kraju sve one koji žele povratak onog starog, istinskog Prijedora pozivamo da na sljedećim izborima daju svoj glas onima koji će ponovo vratiti Prijedor prijedorčanima. Pozivamo građane Prijedora, one prijeratne i one koji su se vratili, da se registriraju za Opće izbore 2014. godine, te pripreme za konačni obračun sa onim politikama koje se protive osnovnim vrijednostima zaštite ljudskih prava i tolerancije, kako u Prijedoru, tako i u čitavoj Bosni i Hercegovini.

Institut za istraživanje genocida Kanada će takođe pokrenuti inicijativu da Centar za promociju civilnih inicijativa odmah povuće tako zvanu titulu evropskog gradonačelnika godine, koju je nepravedno dodjelio gradonačelniku Marku Paviću.

POTPISNICI PISMA:

Prof. Emir Ramić, Direktor Instituta za istraživanje genocida, Kanada

Prof. dr. Smail Čekić, Direktor Instituta za istraživanje zločina protiv čovječnosti i međunarodnog prava Univerziteta u Sarajevu

Prof. dr. Ferid Muhić, Predsjednik Bošnjačke akademije nauka i umjetnosti

Prof. dr. Esad Duraković, Član Akademije nauka i umjetnosti BiH

Prof. dr. Sakib Softić, Glavni zastupnik BiH na Međunarodnom sudu pravde

Prof. dr. Senadin Lavić, Predsjednik Bošnjačke kulturne zajednice Preporod,

Prof. Dr Tarik Zaimović, EkonomskI fakultet, Univerziteta u Sarajevu

Prof. dr. Janja Beč Neumann, Kandidat za Nobelovu nagradu za mir, sociolog, istraživač genocida, pisac i predavač

Prof. dr. Rasim Muratovic, Univerzitet u Sarajevu

Magistar Hamdija Čustović, Predsjednik Kongresa Bošnjaka Sjeverne Amerike

Magistar Sanja Seferević-Drnovšek, Direktorica Bosansko – američkog instituta za genocid i edikaciju

Magistar Marjan Hajnal, Pisac i predavać

Bakira Hasečić, Predsjednica Udruženja žena žrtava rata